Välkommen till presentation av
Umeå kommuns undersökning Unga 20.
Jag som ska introducera heter Seth Åberg
och är projektledare för arbetet Unga 20.
Och vi har gjort den sen 2014
så det är 4e gången som vi presenterar den
i den form som den är nu.
Det är Peter Thuresson och Josefina Rosenlöv
som ska presentera årets resultat.
Det är viktigt att vi lyssnar på vad unga har att säga,
så hoppas att ni kan ha nytta av det här
och att vi kan förbättra för unga i Umeå kommun.
Nu ska vi få fortsätta följa hur
ungdomarna i Umeå kommun mår.
Varsågoda Peter och Josefina.
Ja då kör vi igång med del 1 av den här presentationen
och vi har ju delat upp den här i två delar
eftersom det blir en väldigt stor presentation annars
så man får chans till en paus i mitten.
Och det uppdelat på de här målområdena i rapporten
men det kommer vi till senare
Unga 20. Så här ser framsidan ut i år.
Upplägget på den här presentationen ser ut så här:
Vi kommer börja med att gå igenom syftet
för den här rapporten.
Titta på strukturen och bakgrunden.
Vi kommer även gå igenom de nya frågorna
som har tillkommit i den här senaste enkäten.
De flesta frågorna är ju samma men
det finns några nya som vi ska titta på.
Vi ska även gå igenom lite om pandemins inverkan.
Den här enkäten gjordes ju mitt under den här coronapandemin
så vi ska gå igenom de restriktioner som fanns
och hur det kan ha påverkat de här resultaten.
Den största delen av presentationen kommer vi såklart ägna
åt de huvudsakliga resultaten från rapporten.
Och vi rymmer ju inte allt i den här presentationen
så vi har valt ut en del av det
och i slutet av en liten sammanfattning.
Om vi tittar på syftet så är det här en del av
kommunens folkhälsoarbete där vi undersöker ungas hälsa,
och de unga i det här fallet är de mellan 13 och 18 år.
Så det är de som går i högstadiet och gymnasiet.
Vi undersöker också skillnader i-
Ja men mellan kön och åldrar, skolor, gymnasieprogram
och vi tittar också på hur det här utvecklas över tid.
Och resultaten av de här unga enkäterna
brukar diskuteras flitigt
och det används som beslutsunderlag för kommande arbete
och det kan vara insatser i skolan
politiska underlag, prioriteringar och uppföljningsarbeten.
De här målområdena som jag nämnde tidigare
är de här åtta som rapporten är uppdelad i.
År 2018 så beslutade regeringen
om ett levererat folkhälsomål
och en omvandling av den tidigare målområdesstrukturen
och då blev elva områden åtta och det blev
ett större fokus på jämlikhetsaspekterna i målen.
Den här unga enkäten följer den tidigare målstrukturen
med vissa justerade rubriker.
Så… Och det är för att det är bedöms vara mer lämpligt
för den här målgruppen som vi undersöker.
Så erfarna eller hängivna Unga anhängare
kommer att känna igen sig i det här.
Och del 1 slutar efter trygghet och förtroende.
Så resten kommer i del 2.
Unga enkäten den genomförs vartannat år av
övergripande planering på Umeå kommun
och den besvarades som Josefina nämnde
under höstterminen 2020.
Och den består utav ett frågebatteri på cirka 75 frågor.
Det tar ungefär 15 minuter för ungdomarna att besvara
undersökningen, vilket då är den genomsnittliga svarstiden,
men det tar cirka ja drygt 30 minuter för 5 % av ungdomarna.
Det är då personer som är mellan 13 och 18 år
som går på högstadiet och gymnasiet som har deltagit.
Totalt så handlar det om 6148 ungdomar som svarat
och det motsvarar 77 procent,
vilket är en en hög svarsfrekvens.
Det var en friskola som inte deltog, Minervaskolan,
och hade den skolan deltagit så räknar vi med att
vi hade kommit upp i drygt 80 % i svarsfrekvens.
Analysen den är liksom tidigare gjord utifrån
ett antal viktiga bakgrundsvariabler.
Men huvudanalysen bygger på
en jämförelse utifrån kön och ålder.
Sedan har vi i årets undersökning gjort en fördjupad analys
utifrån familjekonstellationer och skolenheter
samt gymnasieprogram.
Och med familjekonstellation så avses svar
utifrån om man bor med båda föräldrar,
om man bara bor med mamma eller bara pappa,
om man bor växelvis eller på något annat sätt.
Ser vi till de förändringar som vi har gjort i enkäten
sedan 2018
så kan man säga att det ser ganska likt ut som de har gjort
men det finns också ganska många nyheter.
Vi har utökat med några till frågor
och det här också föranlett
för att minska uppgiftslämnarbördan
att det är några frågor som har fått stryka på foten.
Några nya frågor handlar om
vad ungdomar tycker ger social status eller popularitet.
Om man upplever att ens familj är trångbodd.
Medlemskap i föreningar har vi haft tidigare,
men här har vi tillfogat fler svarsalternativ
för att få ökad precision.
Vilken tillit man känner till andra, den frågan också haft,
men har blivit lite modifierad då årets undersökning.
Om man är benägen att vittna
om man har blivit utsatt för brott,
eller om man har bevittnat ett brott.
Sedan har också en ny fråga om hedersnormer
eller mer specifikt oskuldhetsnormen.
Sen finns det också lite mer gott och blandat.
Ser vi då på några slutsatser som vi drog 2018,
för att friska upp minnet lite grann,
så sa vi då bla att vi såg en försämring utav tjejers
känsla av trygghet när de går hem i ensamma på kvällen.
Och det här är ju en utveckling som vi såg när vi började
undersökningarna eller mätningarna 2014.
Det var också ganska drastiskt hopp mellan 2014-års resultat
och 2016 när gäller resultaten för tjejer.
Vi såg också en minskad dagligrökning sedan 2014,
en positiv utveckling.
En annan positiv utveckling det var att fler upplevde att
deras familj har en god ekonomisk situation
och det här är något som vi har sett är i överensstämmelse
med registerbaserad statistik över hushållens ekonomi.
Vi såg också att alkoholkonsumtionen minskade.
Men sen var det också en annan negativ aspekt
och det var att de såg en minskning av andelen tjejer
som mår bra eller mycket bra, en utveckling sen 2014.
Och som Josefina nämnde
så är det är svårt att inte säga något
om pandemin då den påverkat alla våra liv på olika sätt.
Och Unga 20 genomfördes ju som namnet antyder år 2020
och här tänker vi göra en liten kort överblick
över ett urval händelser
och vi är inte med det här anspråk på att det skall vara
en uttömmande beskrivning utav alla restriktioner
som har förekommit, men ett urval av händelser som sagt.
I januari 2020 då konstaterades det att
det pågick smittspridning i Kina
och Världshälsoorganisationen WHO klassade det
som ett internationellt hot mot människors hälsa.
I Sverige upptäcktes det i Jönköpings län
en person som påvisades ha covid 19.
I februari så upptäckte man fler fall i södra Sverige
och Folkhälsomyndigheten omprövade det de tidigare hade sagt
att de bedömde att risken
för att upptäcka nya fall i Sverige var hög.
Däremot så sa man att risken för samhällsspridning
var låg eller måttlig,
någonting som man ändrade på i början av mars.
Den 11 mars då deklarerade WHO
att det råder ett pandemiläge i världen.
Sedan har det här följts utav olika restriktioner.
Bland annat 17 mars så rekommenderade Folkhälsomyndigheten
att undervisningen i gymnasieskolorna inte skulle bedrivas
i skolornas lokaler utan hållas på distans
och skolförvaltningen i Umeå tog fram en strategi
för fjärr och distansundervisning
som var på plats i slutet av mars.
I april kunde vi se att smittspridningen fortsatte att öka
och även antalet avlidna i covid-19 ökade ganska kraftigt
sett till hela Sverige.
Och det kan vi ju se då i kurvan i den här tidslinjen.
Man gjorde också ytterligare restriktioner
till exempel restriktioner kring ceremonier
i samband betygsutdelning för studenter,
och restriktioner när det gäller folkbiblioteken
att de inte skulle ta emot barngrupper
på fem barn eller fler.
Sedan i maj juni där började vi känna av en minskning
av både smittade och avlidna och covid-19
och det var fler som kände att man kunde andas ut.
De som distansarbetade,
många levde i tron att man skulle kunna
återgå till sin fysiska arbetsplats efter sommaren,
men så blev det ju som bekant inte.
Rekommendationerna fortsatte ju
att man skulle arbeta hemifrån om man hade möjlighet
och ser man på SCB så är det ganska många
av förvärvsarbetande som har jobbat hemifrån,
drygt 40 % utav den förvärvsarbetande befolkningen.
I augusti inför skolstarten då var målbilden i Umeå
att gymnasiet och vuxenutbildningen
endast skulle nyttja 70 % av skolornas lokaler.
Och skolförvaltningen uppmanade också elever
att de skulle gå eller cykla till skolan och inte åka buss.
Och sedan då mitt i allt detta,
i slutet utav september i början av oktober,
då genomfördes Unga enkäten
och naturligtvis så har ungdomarna påverkats
av alla de här omständigheterna.
Och sedan efter det här så tillkom olika beslut
om skärpta allmänna råd i olika regioner och i Västerbotten
blev det aktuellt i november med skärpta råd.
Sen i slutet av december,
då kunde man påbörja vaccinationsarbetet,
och ser vi till idag den 9 juni
så är det drygt 42 % i Umeå kommun
som har fått sin första vaccin dos
och här får vi säga fortsättning följer.
Ja vi ska titta på en beskrivning av de svarande,
uppdelat på de här bakgrundsvariablerna
som jag nämnde tidigare.
Om vi tittar uppdelat på kön så ser ut så här:
Det var ju alltså strax över 6100 personer
som besvarade den här enkäten.
Ungefär hälften som svarade är tjejer och hälften är killar.
Sen har vi en grupp på drygt 100 personer eller 2 % som
uppger att de har en annan könstillhörighet än de här två.
Vi tittar även på ungdomarnas boende,
eller snarare vem ungdomarna bor med under skolveckorna.
Och de allra vanligaste är att de bor med båda föräldrar,
strax över 4000 personer som har svarat så,
och det motsvarar ungefär 66 % så två av tre ungefär.
Den näst vanligaste är att man bor växelvis hos föräldrarna.
Det är 828 personer som har svarat så, eller 13 %,
och det är dubbelt så vanligt att om man uppger
att man bara bor med ena föräldern,
att man då bor med sin mamma istället för sin pappa.
Delar vi upp det här på årskurser så är det i grova tal
ungefär 1000 personer i varje årskurs.
Det är 52 % av de svarande som går i högstadiet
och 48 % som går i gymnasiet.
Och det är både kommunala skolor och friskolor
med den här undersökningen.
Deltagandet är lite högre för de kommunala skolorna,
men det beror uteslutande på att Minervaskolan inte har
medverkat i den här undersökningen såsom tidigare år.
Födelseland tittar vi också på.
Nästan nio av tio ungdomar uppger att de är födda i Sverige
89%.
Sedan har vi 8 %, eller nästan 500 personer,
som är födda utanför Europa
och sen tar vi en grupp på 2 %, ungefär 140 personer,
som är födda i ett land i Europa, men inte i Sverige.
Och sen har vi 1 % som har svarat att de inte vet.
Då går vi in på huvudresultaten
och i rapporten så finns det ju väldigt mycket resultat.
Vi kommer inte kunna gå in på allt,
men ändå kunna berätta en hel del.
Den första frågan under området
Upplevelse av inflytande lyder:
Är du med och påverkar din skolas verksamhet?
Och på den här frågan så är det cirka 3 av 10 ungdomar
som upplever möjlighet till inflytande.
Och här ser vi en försämring gentemot tidigare, sedan 2014.
Också en nedgång som man kan misstänka
har ett samband med Covid-19.
För killarnas del
så har andelen minskat med 7 procentenheter.
Och för tjejerna så har det minskat med 2 procentenheter.
Det finns en ganska stor spridning mellan olika skolor
och variationen är större mellan skolorna än mellan könen.
Skillnaden mellan högsta och lägsta genomsnittliga resultat
för högstadieskola är cirka 24 procentenheter.
Den skola med det lägsta genomsnittliga resultatet
ligger på 21 %
och den skola med det högsta värdet ligger på 45 %
Nästa fråga: Är du med och påverkar din skolas verksamhet?
Här är det cirka var sjätte ungdom som uppger att de är med
och påverkar skolans arbetssätt, regler och arbetsmiljö.
Och det är låga resultat för både tjejer och killar,
men något lägre för tjejer.
Och här ser vi också en minskning sedan tidigare år.
Det finns också en stor spridning mellan skolor
och skillnaden mellan högsta
och lägsta genomsnittliga resultat
per högstadieskola är ca 26 procentenheter.
Den skola med det lägsta genomsnittliga resultatet
ligger på 3 %
medan skolan med det högsta resultatet ligger på 28 %
Vill man veta i lite mer detalj vilka skolor det handlar om
så finns det bilagor i rapporten där man kolla upp det.
Det är vanligare att man påverkar i högstadiet
än i gymnasiet
och särskilt så anser man det i årskurs 7.
Och sen har vi också sett att det är en negativ trend
på högstadiet när det gäller här,
och ett ganska oförändrat läge på gymnasiet.
Nästa fråga handlar om
man är med fritidsaktiviteter tillsammans med andra
och här är det nära 7 av 10 ungdomar som deltar i
fritidsaktiviteter tillsammans med andra.
Tjejer deltar i lite högre utsträckning än killar.
Tjejerna ligger på 69 % och killarna på 64 %
men vi ser här att tjejerna står för
en minskning med 6 % enheter sen 2018,
vilket är ett betydande tapp och också ett avbrott
från den positiva trend som vi tidigare har uppmärksammat.
För killarna så gäller en viss minskning sedan tidigare,
men det är inte ett lika dramatiskt tapp som för tjejerna.
Vi ser också att gymnasieungdomar
står för en kraftigare minskning än högstadieungdomar
som alltså inte har kunnat umgås med andra på samma sätt
som tidigare år.
Nästa fråga, den var ny 2018, och den handlar om
man själv får välja vilka kläder man ska ha,
vilka kompisar man ska ha, fritidsaktiviteter, utbildning,
religion,vem man ska ha som partner eller gifta sig med.
Om man inte får välja beror i hög grad
på var ungdomen är född.
Blå staplar i diagrammet
avser ungdomar som är födda i Sverige,
och gröna staplar avser ungdomar födda utanför Europa.
Och de här staplarna visar alltså andelen som inte får välja
inom respektive område.
För ungdomar som är födda utanför Europa
så är det flest som säger att de inte får bestämma inom
området vilken religion eller livsåskådning som de ska ha
och den här andelen den uppgår till cirka 7 %,
vilket då handlar om omkring 40 personer.
För svenskfödda så är det cirka 2 %,
och det motsvarar omkring 80 personer.
Sedan är det en ganska stor andel av personer
som är födda utanför Europa som inte får välja partner
eller vem man ska leva med som vuxen,
och det handlar om ca 4 %,
medan andelen för ungdomar som är födda
i Sverige ligger på 1%.
Ja, vi går över till frågan:
Hur pass bra ställt ekonomiskt
tycker du att din familj har det?
Och här har vi uppdelat på högstadiet och gymnasiet.
Och totalt har andelen som tycker
att man har mycket bra eller ganska bra,
ökat ända sedan 2014.
Gymnasiet har en liten dipp nu jämfört med 2018,
men vi ser ändå att nivån ligger högre
än vad den gjorde 2014.
Och det här överensstämmer också
med den officiella statistiken
som finns över hushållsinkomsterna.
Där ser vi att inkomsterna ökat mellan 2014 och 2018
och sen så har vi en liten nedgång till 2019.
Och 2019 är den senaste statistiken som finns.
Så vi ser att det där som varierar
Vi ställde också frågan:
Har du någon eller några som bryr sig om dig?
Där ser vi att 94 % av alla ungdomar säger att
de har någon som bryr sig om dem.
Det är en svag negativ trend sedan 2014 bland tjejerna,
där andelen har gått från 97 % till år 2020s 94 %.
Efter den här frågan så kommer också en fråga
där man får ange vem det är som bryr sig om dem,
och där är föräldrarna det vanligaste svaret.
Och efter det så har vi vän, ett syskon, eller en släkting.
Men vi har också en grupp på 198 tjejer och killar
som säger att de inte har någon som bryr sig om dem.
Sedan har vi frågan: Tycker du att din framtid ser ljus ut?
Och där har nästan åtta av tio ungdomar svarat
att de tycker att framtiden ser ljus ut.
Gymnasieungdomarna är marginellt mindre optimistiska
än högstadieungdomarna,
men vi ser också en en positiv trend
bland gymnasieungdomarna
ända sedan 2014.
Genomsnitten per högstadieskola som ser ljust på framtiden
ligger mellan 54 och 88 procent,
men vi har ännu större variation bland gymnasieprogrammen
där det går mellan 30 och 87 %,
så där varierar det väldigt mycket.
Sedan har vi frågan:
Känner du dig trygg i området där du bor?
Och de allra flesta, 95 % av tjerna och 96 % av killarna,
känner sig trygga i sitt bostadsområde.
Och här ser vi en svag trend med minskande trygghet
hos både tjejer och killar sedan 2014.
En svag trend, men ändå en negativ och nedåtgående trend.
Vi hade också en fråga om man känner sig trygg i hemmet
och där ligger resultaten lika för tjejer och killar,
det är 98 % som känner sig trygga i sitt hem.
Nästa fråga lyder:
Känner du dig trygg om du går hem ensam på kvällen?
Här ser vi att det bara är 55 % av tjejerna
som känner sig trygga och 41 % känner sig otrygga.
Så tjejerna de fortsätter alltså att ligga på en låg nivå
i enlighet med tidigare resultat.
Och här ser vi också en negativ trend,
men den verkar ha bromsats upp lite grann
i 2020 års resultat.
Killarna de ligger på högre nivåer jämfört med tjejerna,
men tryggheten den har minskat något
sedan 2014 även för dem.
Och det är då 92 % av killarna som svarar
att de känner sig trygga
och 6 % upplever otrygghet.
Vidare har vi en fråga som lyder:
Tycker du att man kan lita på andra människor,
även sådana som du inte är personligt bekant med?
Och den här frågan är lite omformulerad sedan tidigare
och det är just den här bisatsen:
“även sådana som du inte är personligt bekant med”
som har tillkommit.
Så man får vara lite varsam med att tolka
den nedgång som vi ser som en faktiskt nedgång.
I årets undersökning så är det 70 % av killarna
och 58 % tjejerna som uppger att man kan lita på de flesta
eller ganska många.
Och det är 35 % utav tjejerna och 25 % utav killarna
som svarar att man kan lita på ganska få eller inga.
Däremot ser vi också då att det är lite vanligare
att killar uppger att man inte lita på någon alls,
jämfört med tjejerna.
Och sedan har vi då samma fråga
uppdelat på gymnasiet och högstadietoch här är
det vanligare att man litar på fler när man är yngre.
Det är 65 % utav-
65 % som litar på de flesta eller ganska många på högstadiet
medan det är 62 % på gymnasiet.
Och ser vi på frågan på skolenhetsnivå så framgår det att
skillnaden mellan högsta och lägsta genomsnittliga resultat
per skola är 35 procentenheter.
Resultaten sträcker sig mellan 78 % och 43 %
så det är en ganska stor variation mellan olika skolor.
Ser vi på skillnader mellan olika gymnasieprogram
så ligger det program med högst tillit på 71 %
och de program med lägst tillit ligger på 37 %
Och här ser vi också att det är en större skillnad
mellan skolor än mellan kön
och det är en större skillnad mellan skolor
än mellan olika åldersgrupper.
Och här har vi också konstaterat tidigare att
man känner lägre tillit till andra om man uppger annat kön
eller om man är född utanför Europa.
Däremot så har man högre tillit till andra
om man är född någonstans i övriga Europa utanför Sverige.
Ja det var slutet av del 1.
Vi återkommer i del 2 med resten av resultaten.