Ja, då fortsätter vi med del 2.
Det här är del 2 av Unga 20 alltså.
Vi går in på målområdet: I skolan.
Och då har vi den här frågan:
Lär du dig viktiga saker i skolan?
Andelen som tycker att man lär sig viktiga saker
har minskat sedan 2018.
På gymnasiet så är det 78 % som har svarat
att de tycker att man lär sig viktiga saker,
och på högstadiet så är det 71 %,
och båda dom här är ju en minskning sedan 2018.
På högstadiet ser vi att det är en negativ trend
ända sedan 2014,
men på gymnasiet så ökade andelen 2018.
Mellan högstadieskolorna så varje varierar den här andelen
ganska mycket, mellan 47 och 81 procent,
och mellan gymnasieprogram så varierar det
mellan 63 och 90 %
Så det är stora skillnader där.
Hinner du med ditt skolarbete? Frågar vi också.
Och de allra flesta säger att de hinner med det
Det är ungefär 86 % som har svarat det.
15 % av tjejerna och 9 % av killarna
säger att de inte hinner med skolarbetet
och det motsvarar ungefär 750 personer.
Det vanligare att man hinner med sitt skolarbete
i högstadiet jämfört med i gymnasiet.
Det har dock skett en positiv utveckling på gymnasiet.
Det har gått från 23 till 14 %
som säger att de inte känner att de hinner med.
Så vi har åtminstone färre
som säger att de inte hinner med ett numera.
Vi går över till frågan: Är du nöjd med dina skolresultat?
Här ser vi att ungefär sex av tio ungdomar
säger att de är nöjda med sina resultat.
Och de här någon som ökar för varje undersökning också.
För killarna så hade vi en tydlig ökning
mellan år 2016 och 2018 där nöjdheten ökade mycket.
Mellan högstadiet och gymnasiet så ser vi
inga större skillnader i den här nöjdheten.
Mellan högstadieskolorna däremot så varierar andelen
som är nöjda mellan 43 upp till 71 %
så där har vi en stor variation.
Det är ungefär 600 personer som angett på den här frågan
att de inte är nöjda med skolresultaten.
Vi har frågan:
Om man känner sig respekterad av sina skolkamrater?
Och där ser vi att det är 83 % av tjejerna
och 86 % av killarna som känner sig respekterade.
Det är 4 % som säger att de inte känner sig respekterade,
och det motsvarar ungefär 240 personer.
På högstadiet så är det något fler, det är 5 % där,
som säger att de inte känna respekterade
jämfört med gymnasiets 3 %
Och det här varierar mellan olika högstadieskolor
på 63 % upp till 88 som känner sig respekterade.
Och den här frågan är korrelerad med
benägenhet att skolka också.
De som inte respekterade av vuxna i skolan
och av skolkamrater har 49 % risk att svara att de ibland
eller ofta är borta från skolan utan giltig anledning.
Och det här är jämfört med den övriga gruppen då
som har 3 % risk att vara borta ibland eller ofta.
Det stora skillnaden där också. Och det leder till frågan:
Om man känner sig respekterad av vuxna i skolan?
På högstadiet så är det 81 % som har svarat att de känner
sig respekterade och på gymnasiet så är det 87 %
Dom som har svarat på den här frågan
att de känner sig respekterade,
känner sig oftast respekterad av både av vuxna i skolan,
men också av sina klasskamrater.
Andelarna har ökat för gymnasieungdomarna från 80 till 87 %
jämfört med 2014.
Och vi har en marginell ökning också på högstadiet.
Mellan högstadieskolorna så varierar
de som känner sig respekterade mellan 58 och 92 procent.
Vi ser att det är en väldigt liten skillnad
mellan tjejer och killar,
det är ungefär 85 % totalt som känner sig respekterade.
3 % av tjejerna och 4 % av killarna har dock svarat att
de inte känner så och det motsvarar ungefär 210 personer.
Då har vi också den här frågan om skolk,
om man brukar vara borta från skolan utan tillåtelse
eller en giltig anledning?
Två av tre tjejer och killar säger
att de aldrig är frånvarande på det här sättet.
Så förekomsten är väldigt lika mellan-
Förekomsten av skolkande är väldigt lika mellan könen.
Jämfört med 2014 och 2016 så har skolkadet minskat
och det är tydligt kopplat till
den här positiva utvecklingen på gymnasiet.
Mellan högstadieskolorna så varierar andelen
som aldrig skolkar mellan 81 % och 43 %
Och det är risk för mer skolk där, som jag nämnde tidigare
där man känner att man inte har respekt från vuxna i skolan
eller sina klasskamrater.
Vi har ju också en fråga om skolk från skolidrotten.
Och där ser vi att risken är högre att man mår sämre,
alltså att man är sämre allmänhälsa
om man är borta från idrotten.
Att den kan användas som en indikator.
Och nästa fråga det är: Hur tycker du att de som helhet
har varit i skolan de senaste sex månaderna?
Och de flesta tycker att det har varit bra eller mycket bra.
70 % av högstadieungdomarna
och 67 % utav gymnasieungdomarna
tycker att det har varit bra eller mycket bra,
men vi ser en kraftig minskning sen 2018,
i synnerhet då för gymnasieungdomarna,
som tidigare haft en positiv utveckling.
Gymnasiet har gått från 79 % till 67 %
och högstadiet där har man gått från 75 % till 70 %
sedan förra årets, eller 2018 års, undersökning.
Det är också fler som har svarat att
de varken varit bra eller dåligt,
men det är också fler som har sagt
att det har var dåligt eller mycket dåligt.
Och i synnerhet så är det fallet på gymnasiet.
För högstadieskolorna så finns det en spridning
mellan 43 och 80 % som tycker att
det har varit bra i skolan de senaste sex månaderna.
Mellan gymnasieprogrammen så är spridningen
mellan 57 och 83 %
Sen ser vi också att det är 9 % utav tjejerna
och 7 % utav killarna
som tycker att det har varit dåligt eller mycket dåligt.
Nästa fråga den handlar om ungdomarnas värdegrund:
Håller du med om att alla människor är jämlika
eller lika mycket värda?
Och de allra flesta ungdomar tycker
att alla är lika mycket värda och svarar ja på frågan.
Men det finns också ganska tydliga skillnader mellan könen
och knappt några skillnader mellan olika åldrar.
Det är 91 % i högstadiet som svarar ja på den här frågan
och 90 % av ungdomarna på gymnasiet.
Mellan det då däremot är 95 % utav tjejerna som anser att
alla är lika mycket värda och 86 % av killarna.
Och även här så finns det ganska stora skillnader
mellan olika skolor.
Skillnad mellan högsta och lägsta genomsnittliga resultat
per högstadieskola är 21 % enheter.
Och den skolan med det lägsta resultatet ligger på 77 %
och den skolan med det högsta resultatet ligger på 98 %
Och det här indikerar ju att det finns ganska olika miljöer
då beroende på vilka skolor som man går i.
Vi har också en ny fråga sedan tidigare och det är:
Har du blivit utsatt för hot, utfrysning eller trakasserier
på skolan eller på fritiden?
Och här är det cirka 5 % utav tjejerna och 4 % av killarna
som en gång i veckan eller oftare har blivit utsatta
för den här typen av mobbning,
och det motsvarar 301 personer.
Det är vanligare att man utsätts för de här på högstadiet
än gymnasiet, 6 % respektive 4 %
Även här finns det en stor variation mellan olika skolor.
Det varierar mellan 0 % och 11 %
Och återigen så kan man betrakta det lite som olika risker
beroende på vilka skolor som man går i.
Var skedde den här orättvisa behandlingen?
Det vanligaste är att kränkningen eller orättvisa behandlingen
har skett på skolan, drygt 60 %,
och den näst vanligaste
det är att det har skett på sociala medier
där det ligger på mellan 35 och 40 %
Och det tredje vanligaste
det är att det skett på någon annan plats.
Här har vi också en ny fråga sen tidigare,
och den handlar om status och popularitet:
Vad är viktigt för att få status
popularitet bland dina kompisar?
Det viktigaste som man trycker ger status det är,
glädjande nog, att vara en bra kompis,
och det gäller både för tjejer och killar.
Det är 84 % tjejerna och 80 % av killarna
som tycker att det ökar statusen.
Det här varierar också mellan olika skolor
på mellan 74 och 92 %, på högstadieskolorna alltså.
På andra plats som ökar statusen mest
det är att man ser bra ut, enligt tjejerna,
medan det för killarna är att vara bra på idrott,
men här konkurrerar även utseendet om andraplatsen
för killarna.
Det man trycker minskar statusen mest
det är att dricka sig full,
men det är också 20 % som anser att det ökar statusen.
Just att dricka sig full, det någonting också att det-
Att det ger högre status varierar mellan olika skolor
där det lägsta resultaten är 0 % och högsta 34 %
Vi går över till fysisk och psykisk hälsa,
och här har vi frågan: Hur lång tid har du på dig varje dag?
Och vi såg att mellan åren 2014 och 2018 så hade vi
en positiv trend
att det var fler som rörde på sig längre varje dag,
men år 2020 så har den minskat jämfört med tidigare.
Och det här är troligtvis beroende på pandemin,
att vi har ökat stillasittande,
fler som rör sig mindre än 60 minuter,
och färre som rör sig mer än en timme också
Det är vanligare att killarna är lite mer aktiva än tjejerna.
43 % av killarna rör på sig mer än en timme varje dag
och 35 % av tjejerna rör på sig så mycket.
Det är något fler i högstadiet som rör sig
mer än en timme varje dag än ungdomarna på gymnasiet.
Det är 42 % på högstadiet och 33 % på gymnasiet och
den här minskningen är större på gymnasiet än på högstadiet.
Vi går över till den här-
Det här diagrammen visar de som varje dag eller flera gånger
i veckan har besvär med-
Och då så har vi ett antal olika svarsalternativ här.
Då har vi huvudvärk, magont, stress, svårt att somna,
trötthet och sovit dåligt.
Och trötthet är det vanligaste besväret bland tjejer,
det är 68 %,som säger att de har problem med det varje dag,
eller flera gånger i veckan.
Och det är en andel som har ökat ända sedan 2016.
Den näst vanligaste problemet bland de här är stress,
60 % av tjejerna har svarat att de har besvär med det.
Och det har också ökat sedan 2014.
Killarna har generellt mindre besvär,
men de vanligaste är samma som för tjejerna.
48 % säger att de känner trötthet
och 28 % har besvär med stress.
Det är en betydande skillnad mellan tjejer och killar,
när man tittar på stressen.
Där tjejerna har mer än dubbelt så hög andel
som har besvär med stressen.
De som har uppgett att de har besvär med stress
minst en gång i veckan, har också oftare magont,
och det är vanligare på gymnasiet med alla typer av besvär,
förutom magont som är lika vanligt på högstadiet.
Tittar man totalt så har fyra av tio problem med stress.
3 av 10 har svårt att somna och upplever dålig sömn.
Och andelen som känner stress varierar
mellan gymnasieprogrammen med 45 procentenheter,
mellan 22 och upp till 67 %
Här har vi kanske den enskilt viktigaste frågan
i hela den här undersökningen:
Hur man har mått under de senaste 12 månaderna?
Nästan åtta av tio killar uppger
att de har mått bra eller mycket bra
och nära sex av tio tjejer uppger samma.
13 % av tjejerna och 5 % av killarna säger att de mår dåligt
eller mycket dåligt,
och det här motsvarar ungefär 570 personer totalt.
Det är en minskning i de som har mått bra sen sedan 2018,
för båda könen.
Det är en lite större minskning för killarna
som mår mycket bra eller bra.
Det här måendet är i väldigt hög grad relaterat till
om man uppger psykosomatiska besvär
och framförallt höga nivåer av stress.
Här ser vi ett diagram som vi har tagit fram en skattning
över hur stress och kön är relaterat till varandra.
Vi ser stress på den horisontella axeln,
där vi har hög stress längst till vänster
och låg stress till höger.
Och på den stående axeln så har vi sannolikheten att må bra,
och vi ser att de som upplever hög stress,
alltså längst till vänster,
har en betydligt lägre sannolikhet att må bra.
Ytterligare en utav våra fördjupningar,
och den här bilden den visar ett träddiagram och det vi ser
här längst upp det är att 9,4 % av alla ungdomar
har svarat att de dåligt eller mycket dåligt.
Och andelen som mår dåligt det varierar stort
som Josefina var inne på, upplevelsen av stress,
men också är det i hög grad relaterat
till vilken framtidstro man har,
och om man upplever sig trygg i hemmet.
Känner man stress varje dag och inte ser ljust på framtiden,
och känner sig otrygg i hemmet
så är det hela 79 % utav den gruppen
som mår dåligt eller mycket dåligt.
Och det handlar om 62 ungdomar, 79 % av 62 ungdomar,
så det är ingen stor grupp,
men det är ändå en grupp som sannolikt mår väldigt dåligt
och har stora besvär.
Känner man stress varje dag, inte ser ljust på framtiden,
men känner sig trygg i hemmet så är det 45 % av den gruppen
som svarar att man mår dåligt eller mycket dåligt
av totalt 338 stycken.
Så det är svaren i den ena ytterligheten
utav det här diagrammet.
Och i den andra ytterligheten där ser vi då
ungdomar som inte känner stress varje dag
och som ser ljust på framtiden.
Och i den gruppen så är det bara 3,3 %
som mår dåligt eller mycket dåligt, av totalt 4164 ungdomar.
Nästa fråga handlar om man hoppar över måltider
och den vanligaste måltiden som man hoppar över
det är frukosten,
och här är det 29 % av tjejerna och 23 % av killarna
som skippar frukost.
Och vi ser också att det är fler tjejer som hoppar över den
gentemot tidigare år.
Och vi har också sett att de som hoppar över frukosten,
de upplever oftare trötthet,
så det finns en korrelation däremellan.
Godisätandet bland tjejer
har också blivit vanligare än tidigare,
28 % äter godis flera gånger i veckan.
Och det är samma utveckling för killar,
som också äter mer godis än tidigare,
men dock inte lika ofta som tjejer.
Vi har också ett nytt alternativ under den här frågan,
som handlar om man har druckit energidryck.
Och ser vi att det är vanligare
att killar dricker energidrycker.
Det är 12 % av tjejerna och 15 % som dricker energidrycker
varje dag eller flera gånger i veckan.
Nästa fråga handlar om vad ungdomar tycker om
skolans sex- och samlevnadsundervisning.
Här är det en tredjedel utav tjejer och killar som uppger
att de inte har haft den här undervisningen.
18 % utav tjejerna menar att den är dålig eller mycket dålig
och 9 % av killarna tycker den är dålig eller mycket dålig.
Det är alltså en dubbelt så stor andel av tjejerna
som tycker att den här undervisningen är dålig.
Fler killar än tidigare som har intagit en mellan ståndpunkt
och fler tjejer och killar svarar att de inte vet,
alltså ungdomar som är osäkra på
om den här undervisningen ens förekommit.
Vart har man då fått sin information från
till sex och samlevnad?
Här ser vi att den vanligaste källan är internet
och sedan åtföljs det av skola och kompisar.
Och här har vi inte sett några skillnader mellan kön.
Sedan har vi också en ny fråga
som är kopplad till hederskultur och frågan lyder:
Finns det följande förväntningar i din familj eller släkt?
Och sedan åtföljs det av en rad påståenden om frågor
som är kopplade till en slags oskuldhetsnorm,
att pojkar ska vänta med sex tills de gifter sig,
samt samma påstående för flickor då.
Och svaren visar att det är en betydligt högre andel utav
utlandsfödda som har dessa förväntningar från sina familjer.
Det är 41 % av personer som är födda utanför Europa
som menar att flickor eller unga kvinnor ska vänta
med sex tills giftermål,
och motsvarande för personer som är födda I Sverige är 7 %
Då har vi avsnittet om tobak, alkohol, narkotika,
dopning och spel.
På frågan om man röker:
Nio av tio ungdomar i högstadiet säger att de inte röker
medan de på gymnasiet är ungefär
åtta av tio ungdomar som har svarat det.
På högstadiet så är ungefär 2 % av ungdomarna
som säger att de röker dagligen,
medan det är på gymnasiet 3 %
Totalt så är det knappt 3 % som säger att de röker dagligen,
det är färre både killar och tjejer som har svarat så
och det är en trend på gymnasiet med färre dagligrökare,
en positiv trend.
Vi har också frågan om man snusar.
Och där har 88 % av tjejerna och 86 % av killarna
svarat att de inte snusar.
Andelarna som snusar är högre än tidigare år
och det är 4 % av tjejerna och 8 % av killarna
som säger att de snusar dagligen.
Det här är också uppdelat på högstadiet och gymnasiet.
Och här ser vi att det här dagligsnusandet
är betydligt vanligare på gymnasiet
än vad det är på högstadiet.
Det är 10 % som snusar dagligen på gymnasiet,
jämfört med högstadiets 2 %
Och nästa fråga är: Dricker du alkohol?
Och vi kan i årets undersökning se att
alkoholdrickandet fortsätter att minska.
Det är 55 % tjejer och 62 % killar som svarar att
man aldrig har druckit alkohol.
Att man dricker någon gång i månaden,
har minskat i både tjejer och killar.
Här har vi också sett att det är mindre vanligt att ungdomar
som är födda utanför Europa dricker alkohol,
jämfört med ungdomar som är födda i Sverige.
Och dem som dricker varje helg eller oftare,
de ligger på ganska stabila nivåer som tidigare, cirka 4 %
Och ser vi på alkoholdrickandet efter ålder
så ser ut på följande sätt:
Det är 81 % som aldrig har druckit alkohol i årskurs sju
medan det bara är 20 % som inte dricker i gymnasiet.
Så det är väldigt tydligt av det här diagrammet att ju äldre
man blir desto vanligare blir det att man dricker alkohol.
Det är 2 % av som dricker varje helg eller oftare årskurs 7
medan det är 10 % som dricker varje helg eller oftare
när man går tredje året på gymnasiet.
Nästa fråga lyder: Har du någon gång använt narkotika?
Och här är cirka 5 % av 6% tjejerna och av killarna
som någon gång har provat narkotika.
På högstadiet så är det ovanligare att
man någon gång har använt droger
där är det 3 % som har provat
medan det på gymnasiet och är 7 % som har provat
och det här är snarlika resultat gentemot tidigare.
Och så är vi på vår sista bild, eller sista diagram,
och det är frågan:
Har du någon gång använt dopingmedel?
Och här är det 98 % av tjejerna och 96 % av killarna
som aldrig har använt dopingmedel.
Det är knappt 0,5 % av tjejerna som svarar
att de har använt det, och bland killarna är det
1,5 % som har använt dopingmedel.
Andelen killar som har använt dopingmedel
har ökat något sedan senaste undersökningen.
Och här har också sagt att det knappt är någon skillnad
i andelarna som använt dopingmedel
om vi jämför gymnasiet och högstadiet.
Det är det faktiskt något fler på högstadiet som använt
gentemot gymnasiet.
Vi går in på en sista liten sammanfattning
den här blir såklart väldigt begränsad.
För vi har ju som sagt väldigt mycket resultat.
Men vi ser att alkoholdrickande fortsätter att minska
Det är ungefär 58 % som säger
att de aldrig har druckit alkohol.
Nästan åtta av tio killar
uppger att de mår bra eller mycket bra
och nästan sex av tio tjejer uppger samma.
Det är väl måendet har gått ner något sedan år 2018.
År 2020 så har den fysiska aktiviteten minskat
och det är beroende på pandemin.
Vi såg att den ökade både för tjejer och killar
mellan år 2014 och 2018.
Men år 2020 så har den alltså gått ner.
Det viktigaste som man tycker ger status eller popularitet
är att vara en bra kompis.
Och det är 84 % av tjejerna och 80 % av killarna
som tycker att det ökar ens status.
Det man tycker minskar statusen mest är att dricka sig full,
det är dock 20 % som anser att det ökar statusen också.
Så det finns skilda åsikter däremellan.
70 % av högstadieungdomarna
och 67 % av gymnasieungdomarna
tycker att de varit bra eller mycket bra i skolan
under de senaste sex månaderna.
Och nästan åtta av tio ungdomar
tycker att deras framtid ser ljus ut.
Gymnasieungdomarna är marginellt mindre optimistiska
gällande sin framtid jämfört med högstadieungdomarna.
Och andelen som ser ljust på sin framtid
har ökat sedan år 2014 på gymnasiet.
Det var en liten sammanfattning.
Mer information hittar ni i rapporten.
Och den här presentationen innehåller
inte heller alla resultat
utan det finns mycket mer att läsa där i också.
Och den här rapporten lägger vi upp på umea.se/statestik.
Där hittar ni den.
Tack för oss.