Här kommer några till tips
från oss i fältgruppen till er föräldrar:
Att vara tonårsförälder kan vara omvälvande
och upplevelsen kan ibland vara att man som föräldrar
är näst intill onödiga i sitt barns liv.
Men det är helt fel!
Ni föräldrar är i de allra flesta fall
de absolut viktigaste personerna
i en tonårings liv. Så ge inte upp!
Ni kan påverka ungdomen trots att de ibland
är både avvisande och ovilliga att prata.
Några tips vi brukar ge till er föräldrar när det gäller
att minska risker att ungdomen hamnar i saker
är att börja tidigt med att bygga upp
en bra trygg relation till er ungdom.
Skapa goda förutsättningar för samtal.
Lyssna noga och viktigast av allt: Visa engagemang.
Det är viktigt att vara en god förebild
och också leva som vi lär.
Ofta är det inte vad vi säger utan vad vi gör.
Sen är det viktigt med fritidsintressen.
Göra saker tillsammans.
Gå på bio, hitta på roliga saker.
Fatta gemensamma regler tillsammans med ungdomen
om vad som skall gälla i er familj
och vilka konsekvenserna blir om reglerna inte följs.
Händer det akuta saker och man blir orolig
så agerar man ofta på fel sätt.
Så därför är det bra att ha redan bestämt
vad konsekvenserna blir.
Lär ditt barn att de alltid har rätt att säga nej.
Våga vara vuxen och vid behov en besvärlig förälder.
Ungdomar förväntar sig och behöver det.
Gör en överenskommelse med din ungdom:
Vad ska du göra? Vilken tid kommer du hem?
Ska vi hämta dig? Vilka ska du tillsammans med?
Ska din tonåring sova över hos en kompis?
Ring kompisarnas föräldrar och kolla att det stämmer.
Lämna aldrig din ungdom ensam hemma
utan någon annan vuxen tittar till.
Det finns stor risk att de hamnar i en ohållbar situation.
Och var vaken och beredd att hämta din tonåring
om det behovet finns.
Var extra uppmärksam när det behövs
och bygg nätverk och håll kontakt med andra föräldrar.
Det är viktigt att tolka signalerna
och vara uppmärksam på förändringar,
som exempelvis: Det börjar gå sämre i skolan,
ungdomen byter umgänge,
många av de gamla kompisarna försvinner,
man slutar med fritidsaktiviteterna,
ungdomen hänger mer ute och stänger ofta in sig på rummet,
mer eller kanske mindre pengar,
har exempelvis kläder som man inte känner igen,
sämre hälsa, man ser sjuk ut och humöret går upp och ner.
Matvanorna förändras.
Man kan hitta saker på rummet
som kan användas till droganvändning,
exempelvis rizzlapapper.
Man har börjat röka
och har en ungdom börjat röka
så är det också lättare att testa annat,
för man har redan skapat en beroendehjärna när man röker.
Men det är inte alltid lätt att veta
om förändringarna beror på droger
eller vanliga att hon tonårsproblem.
Men det är ändå viktigt att ta oron på stort allvar
och lita på sin magkänsla.
Och prata med barnet om de förändringar man ser
och den oro jag känner.
Sen är det också jätteviktigt att skaffa kunskap om alkohol
och andra droger för att kunna möta upp och argumentera
i samtalen man har tillsammans med sin ungdom.
Om du skulle upptäcka att din ungdom
har använt någon form av drog.
Undvik panik.
Ta reda på mer.
Fråga. Be ungdomen berätta:
Varför provade du? Med vilka? Hur man känslan?
Vad tänkte du? Vad kände du efteråt?
Och tillsammans hitta en strategi och hur man kan gå vidare,
men också ställa rimliga krav.
Och jätteviktigt att inte isolera sig,
utan prata med kompisarnas föräldrar
Det är sällan att ungdomen i ett tidigt skede
sitter själv och testar droger.
Och det vi brukar säga sist men inte minst viktigt:
Håll ut och håll om.
Och tveka inte att söka stöd och hjälp.