Maria Lindahl heter jag och jag är socionom
och jobbar på en verksamhet som heter
Ingången alkohol och drogrådgivning
Och vi på Ingången vi möter barn
och ungdomar mellan 12 och 22 år
och deras närstående kring frågor som gäller
tobak, alkohol och andra droger.
Jag ska prata om bruk, missbruk och beroende
Hur vet vi att bruket håller på att bli ett problem och att
vi håller på att utveckla ett missbruk eller ett beroende?
Jag ska prata om beroendehjärnan och belöningssystemet
och hur de kan se ut när ungdomar börjar med droger.
Och sen kommer jag avsluta med
att prata om risk och skyddsfaktorer.
När jag illustrerar hur ett bruk övergår till ett missbruk
och senare till ett beroende
så brukar jag använda mig av drogen: alkohol,
därför att det är den drog
som flest människor kan relatera till.
Om man tittar på Folkhälsomyndighetens siffror
så säger de att 77 % av alla vuxna i Sverige
använder alkohol mer eller mindre ofta.
Så varför använder vi då alkohol?
För att må bättre, för att vi får en belöning av det
och när man frågar vuxna, och även ungdomar,
så brukar de säga att: För att det är gott,
för att fira, det är fest, det ger gemenskap.
Det kan vara traditioner, det kan också vara grupptryck.
De kan också vara för att koppla av.
Ungdomar brukar också lägga till
att det är lite spännande och lite farligt
och lite vuxet så där att dricka alkohol.
Så hur vet vi då när bruket av alkohol övergår
till att bli ett bekymmer, till att bli missbruk?
När vi dricker och har ett missbruk,
så mår vi fortfarande lite bättre, men vårt
normalmående vandrar successivt till att bli allt sämre.
Vi kanske dricker mer och oftare än vad vi har tänkt,
vi har svårt att sluta när vi har börjat,
vi kanske dricker flera dagar i rad,
våra närstående börjar påpeka att,
men du hur är det med alkoholen egentligen för dig?
Vi får en toleransökning,
vi behöver mer av samma drog för att få effekt.
Vi kanske får abstinens dagen efter
och behöver ta en återställare.
Vi känner sug och längtan och mycket av tiden
går åt till att planera för vårat drickande.
Vi kanske gömmer alkohol, burkar och flaskor,
trixar och fixar på olika sätt.
Svårt också att kanske klara jobb och skola på ett bra sätt.
Vi kanske sjukskriver oss på måndagar
för att vi är bakfulla,
men vi säger att vi har magsjuka eller nåt annat.
Hur ser det då ut när missbruket går över
till beroendesjukdom och alkoholberoende?
Jo då skulle jag säga att: Man mår ständigt dåligt,
att man dricker för att fungera och den egna viljan
räcker inte till för att styra drickandet.
Och man har gjort otaliga försök
att begränsa eller sluta utan att lyckas.
Vad är då beroendesjukdom? Beroende det är en
förvärvad kronisk förändring av hjärnans belöningssystem.
Om med beroendesjukdom så brukar vi säga att
det handlar om beroende av tobak,
alkohol och andra droger och spel.
Sen finns det också beteenden som kan skapa beroende
och som liknar beroendesjukdom.
När det gäller ungdomar
är det framförallt skärmberoende som vi stöter på,
men det kan vara sex, porr, shopping, arbete eller träning.
Hur många är det som har problem med alkohol?
Och hur många barn i Sverige drabbas?
För ni vet att det här med beroendesjukdom
drabbar inte bara den beroende, den som har sjukdomen,
utan det drabbar också människor runt omkring
och det är väldigt många som far illa.
Man brukar säga att ca en miljon människor i Sverige
har bekymmer med alkohol.
Allt ifrån att man har ett riskdrickande
till att man har utvecklat ett beroende
och en beroendesjukdom
Man brukar säga att 20 % av alla barn i Sverige,
ungefär 430 000 barn,
har någon gång under uppväxten
minst en förälder med alkoholproblem,
och det är alltså vart femte barn
och ungefär 5 barn i varje normal klass.
Varför blir vi då beroende?
Jag sa tidigare att beroendet handlar om att
en förvärvad kronisk förändring av hjärnans belöningssystem.
Och varför har vi ett belöningssystem och hur fungerar det?
Vi har ett belöningssystem i hjärnan som utsöndrar dopamin,
ett slags må bra hormon,
som gör att när vi gör aktiviteter som gynnar oss
och som vi mår bra av,
till exempel har sex för att reproducera oss,
äta dricka eller röra på oss,
så får vi en utsöndring av dopamin som gör att vi mår bra
och som gör att vi vill återupprepa det här beteendet.
Alla droger påverkar belöningssystemet
och gör att det blir en skjuts på dopaminet
Och här ser vi proportionerna mellan naturliga ting som mat,
som är den här lilla bumpen längst ner, eller kullen,
eller sex, den röda kullen.
Jämfört med högt beroendeframkallande droger som
till exempel amfetamin eller opiater heroin,
som är det här blå berget vi ser, den kurvan.
Och då förstår ni
vilken lustupplevelse intag av amfetamin kan ge,
och det är inte meningen
att vi ska känna den här absoluta euforin
som en kraftfullt beroendeframkallande drog kan ge.
Det som händer det är att det blir en obalans i hjärnan.
För det vi mår bra av det vill vi göra igen.
Vi vill återupprepa.
Har man provat en drog och fått världens lustupplevelse,
då vill vi göra det igen.
Har jag ätit en chokladkaka,
som det är det godaste jag har provat,
så vill jag ha den igen imorgon eller kanske på lördag.
Men det som händer det är att efter en tid med droger
så känner hjärnan av
att det är för mycket utsöndring av dopamin,
det är en obalans.
Och det gör att dopaminutsöndringen minskar
allteftersom droganvändandet fortgår
och jag får mindre och mindre lustupplevelse
allt eftersom jag använder drogen.
Och det gör att jag måste droga mer och oftare
och jag provar annat och börja blanda och använda.
För hjärnan minns hur bra jag mådde
i början av mitt droganvändande.
När jag då slutar med drogen, så
har jag ett belöningssystem som inte fungerar som det ska.
Jag får ingen lustupplevelse av naturliga aktiviteter
som sex eller mat eller träning och så vidare.
Och det gör att livet blir ganska tråkigt och trist.
Jag kanske blir deprimerad, nedstämd.
Jag kanske till och funderar på att inte vilja leva.
Men det som är bra,
och som jag brukar säga till mina ungdomar som jag möter,
det är att att hjärnan är plastisk
och den kan återhämta sig.
Den repar sig. Om man lever livet som man gjorde innan,
att man gör de här roliga sakerna.
Man tränar, man har sex, man äter gott,
man umgås med vänner som mår bra av
fastän man kanske inte tycker att det är så roligt,
så kommer hjärnan igen
och man börjar känna lust igen till naturliga ting.
Men man får leva med minnet av hur bra man mådde
i början av sitt droganvändade.
Och det kan vara en sorg såklart
att veta att man aldrig kan få uppleva det igen.
Så hur ser det då ut när ungdomar börjar med droger
och börjar använda droger?
Vi på Ingången alkohol- och drogrådgivning
vi använder oss av något som vi kallar för droglinjen,
där vi samtalar med ungdomar om
Vilken är den första drog du använt?
Vilka var du tillsammans med?
Hur tänkte du? Hur var det?
Fram till dags datum,
den dag vi sitter och samtalar med varandra
och då ritar jag en linje på tavlan
för att det ska bli tydligt och klart.
Och det här gör vi för
att få en gemensam bild av droganvändandet,
men också så klart för att motivera till förändring.
Den första drog de flesta ungdomar som vi möter använder,
det brukar vara tobak.
Oftast är det cigaretter, nån gång i 12 till 15-årsåldern.
Vi vet att nikotinet är oerhört beroendeframkallande,
Det är lika beroendeframkallande som heroin opiater.
Och det går väldigt väldigt snabbt.
Och det berättar våra ungdomar att på några månader
så känner man att man behöver snus eller cigaretter.
Det vi också vet
är att i och med beroendeutvecklingen av nikotin
så bygger man en beroendehjärna
som gör att man också lättare blir beroende
och får bekymmer med andra droger.
Den andra drogen som våra ungdomar brukar prova
är oftast alkohol,
ibland är det också det omvända att alkoholen kommer först.
Och min erfarenhet det är att tobak och alkohol kommer-
Har man blivit nyfiken på en av drogerna
så är man nyfiken på den andra.
Det kan vara vid samma tillfälle eller några veckor emellan.
Vet vi vi att ju tidigare-
Ju yngre man är när man provar alkohol,
ju mer och oftare kommer man att dricka senare i livet.
Och större risk alltså
att utveckla ett missbruk och ett beroende.
Så kan vi skjuta upp alkoholdebuten
så kommer risken för missbruk och beroende att minska,
det vet vi.
Den tredje drogen som en del ungdomar provar,
det är cannabis.
Hasch och marijuana, hascholja eller cannabisolja,
som man röker och man blandar det med tobak.
Vet vi att första gången en ungdom provar cannabis
så gör man det under tonårstiden
och man man gör det första gången påverkad av alkohol.
Så kan vi skjuta upp alkoholdebuten
så minskar också risken för att ungdomarna provar cannabis.
Och kan vi skjuta upp alkoholdebuten till 20,
så är risken minimal
att ungdomarna utvecklar ett narkotikaberoende.
Andra droger som våra ungdomar använder,
de vi möter på Ingången, det är då ecstasy,
det är Tramadol, LSD, Amfetamin,
kan vara toppslätskivlingar, svamp.
Generellt så kan man säga att ungdomar,
om man har börjat prova droger
och börjar bli nyfiken och intresserad,
så använder man det som finns på festen.
Har man druckit sprit, man är lite påverkad,
och så finns det piller på bordet så tar man det som finns.
Riskfaktorer för att utveckla ett beroende.
Alla droger är beroendeframkallande
och använder vi en drog tillräckligt länge
i tillräckligt hög utsträckning och i tillräcklig mängd
så kommer alla av oss att få bekymmer till följd av drogen.
Det ligger liksom drogens natur.
Men sen finns det vissa individer som har en eller flera
riskfaktorer som ökar risken för beroendeutveckling.
Och det första är arv. Där vet vi att
har jag en förälder med missbruk eller beroende så ökar
risken att jag har ärvt sårbarheten för beroendeutveckling.
Och det är inte konstigare än att jag kan ärva en dålig syn
eller en svag rygg.
Har jag två föräldrar så ökar risken ännu mer
och därför pratar vi alltid med familjerna
om hur det ser ut i deras familj
för att ungdomarna ska ska veta om att
du bör vara extra försiktig och extra rädd om dig.
Miljön är viktig.
Har jag föräldrar som kopplar av med alkohol
eller andra droger
som firar med alkohol eller andra droger
som löser konflikter på det sättet
och som kan hanterar livet och livets motgångar
och svårigheter med alkohol till exempel,
så är ju det jag lär mig
och jag kanske inte få de skillsen,
de förmågorna som behövs
för att lösa en konflikt till exempel,
eller hantera mina känslor utan alkohol.
Tillåtande attityd från vuxna.
Tidigare så sa vi att ungdomar gör inte som vi säger,
de gör som vi gör
och de ligger såklart en viss sanning i det.
Men vi har sett väldigt tydligt i forskningen att
när det gäller alkohol och tobak har det jättestor betydelse
att vi har tydlig-
Ett tydligt budskap att: Du får inte dricka,
du får inte röka förrän du är 18, då bestämmer du själv.
Det går inte lära ungdomar
att dricka lagom eller dricka lite
utan det vil lär dem är att dricka alkohol.
Våld eller konflikter i hemmet ökar risken,
ganska lätt att förstå.
Bristande skolresultat och skolavhopp.
Det här är en oerhört viktig riskfaktor med skolan.
Att börjar ungdomar få svårt att hänga med,
dom förstår inte vad som sägs på lektionerna
så börjar man skolka, komma sent,
man börjar kanske vara nere på stan och hänga med andra
som har svårigheter och med äldre.
Och man träffar dem som använder droger
och som kanske begår kriminella handlingar och så vidare.
Bristande skolresultat och skolavhopp, en stor riskfaktor.
Personlighet är också en riskfaktor. Och här är det-
Jag har mött framförallt de här kicksökarna.
De som små klättrar högt och cyklar fort
och skrapar upp armar och ben
och gillar de här kickarna
som kanske skateboard eller andra aktiviteter ger.
De har en större risk
eftersom att drogen ger den här kicken.
Men även ängsliga personlighetstyper.
Och där har jag framförallt träffat tjejer faktiskt
som har gömt vodkan under sängen, som kanske druckit
för att våga sig iväg till skolan på morgonen
och för att kunna sova på kvällen.
Tidigt normbrytande beteende, också en risk.
Att man följer inte de överenskommelser och lagar och regler
som man har i kamratkretsen, på dagis, på skolan,
hemma och i samhället
man kanske slåss, man kanske snattar,
man kanske inte passar tider,
man kanske tränger sig osv
Psykiatriska diagnoser,
och här vet vi att ju allvarligare psykiatrisk diagnos,
ju större risk också för missbruk och beroendeutveckling
och sen gäller ju såklart det omvända också
att har jag ett missbruk och beroende,
så kommer det också en psykisk ohälsa på köpet.
Neuropsykiatrisk diagnos, ADHD,
och den ligger ju i adhds natur med
impulskontrollssvårigheter,
att man inte tänker på konsekvenser
och man söker kickar.
Att man är ung vid debuten, det pratade jag tidigare om.
Att det är en positiv upplevelse
behövs ju såklart för att jag ska fortsätta med det.
Och att det finns tillgång, tillfälle och umgänge.
Och där finns det ju all anledning för föräldrar
och andra vuxna att lära känna ungdomens kamrater
och lära känna dennes föräldrar kanske
kolla upp lite vilka de är tillsammans med.
Kanske också samtala med ungdomen om hur mår
när de är tillsammans med Kalle eller Stina
och hur blir det för dig när du är med henne eller honom
och hur känns det i magen?
Finns det andra som du kanske hellre ska umgås med?
Så skyddsfaktorer det är alltså de faktorer
som minskar betydelsen av riskfaktorerna.
Och som också såklart då
minskar risken för missbruk och beroendeutveckling.
Och det här är-
När jag pratar med ungdomar om mål. Vad ska vi jobba med?
Vad ska vi jobba mot? Vad vill du förändra?
Så är det den här ordningen som de brukar säga:
familj, skola, kompisar och fritid.
Och när det gäller familjen så handlar det såklart om
goda relationer i familjen,
att man lyssnar på varann med respekt,
att föräldrarna finns där och guidar
ch sätter adekvata gränser och regler,
att man har ett drogfritt hem,
och att om man som föräldrar dricker,
att man faktiskt förvarar alkoholen på ett sånt sätt
som gör att ungdomen och ungdomens kompisar
inte får tag på alkoholen
och att budskapet såklart ska vara att:
nej du får inte dricka och röka.
Skolan, där handlar det om att få lyckas,
att kravnivån är uppnåelig -
att ungdomen få lyckas helt enkelt.
Att det är tryggt.
Att man har kompisar som man känner sig trygg med
och som man tycker om.
Att man har någon vuxen som man litar på.
En bra relation till lärare
och såklart att skolan också drogfri
och även när det gäller då snus och cigaretter.
Kompisar, att man har kompisar som man tycker om
och som man respekterar och man har roligt med.
Och som respekterar och tycker om en tillbaks.
Och det sista är då fritid, att man har meningsfull fritid
där man få vara med
och där man känner sig saknad om man inte där,
där man får utveckla en stark självkänsla
och ett starkt självförtroende.
Också en mycket viktig skyddsfaktor.
Och det är ju de här faktorerna
som vi ska stärka och jobba med
när vi ska hjälpa ungdomar att välja bort
tobak, alkohol och droger.
Jag jobbar alltså på Ingången alkohol- och drogrådgivningen
tillsammans med Eva Hellgren och Leif Lundin.
Ni får gärna ringa oss 16 53 50.
Eller maila oss. Eller besöka våran webb.
Och det finns ingen fråga som är för stor eller för liten
utan ring om ni har funderingar om ni vill ha mer kunskap
eller känner oro för eran ungdom
eller någon ungdom i eran närhet
Tack så mycket för mig.